Referater+fellesmøter

Her finner du referatene fra fellesmøter, trykk på riktig dato i boksen her for å hoppe til dato toc**__Referat fellesmøte gruppe medier og kommunikasjon,__**

**__18.september 09__**
Elizabeth, Anette, Liv Gunnhild, Turid, Ingunn, Erik, Johan, Lazlo, Siri, Mette, Linda (borte Tamja)
 * //Tilstede://**

__Møtet begynte 12.05, på F203__

Presentasjonsrunde, kort
 * __Punkt 1__**

Lederen informerer, Elizabet er leder, Erik er referent... E har laget en oversikt over prosjketet. Dealine 26. Oktober for individuell oppgave. Oppgaven er i felleskap å dele erfaringer oss imellom.
 * __Punkt 2__**

Melding av interesser Alle: - Planlegging i yrkesopplæring – prioritering av mål og innhold, faglig og praktisk organisering, tverrfaglighet, integrering av grunnleggende ferdigheter, lærersamarbeid
 * __Punkt 3__**

- Se forøvrig punkt 5

Skolebesøk, avtales individuellt eller gruppevis. Bedriftsbesøk, ditto.
 * __Punkt 4__**

Alle skriver en liten tekst med erfaringer på punktet:
 * __Punkt 5__**
 * Deling av erfaringer.**

- Planlegging i yrkesopplæring – prioritering av mål og innhold, faglig og praktisk organisering, tverrfaglighet, integrering av grunnleggende ferdigheter, lærersamarbeid

I tilegg skriver man ett (1) erfaringsnotat på ett av de andre punktene (feks PTF, eller vurdering, etc....)

Erik oppretter wiki og inviterer de andre via mail, i løpet av helga. Ta kontakt med ham ved problemer. epost: erikgrande71@gmail.com


 * __Referat fellesmøte gruppe medier og kommunikasjon,__**

**__16. oktober 09__**
Elizabeth, Anette, Liv Gunnhild, Erik, Johan, Lazlo, Siri, Mette, Linda (Tanja?)
 * //Tilstede://**

1. Johan - ferie Mette - Elvebakken, Aftenposten (m Liv Gunnhild og klasse) Liv Gunnhild - Elvebakken, Aftenposten (m klasse) Linda - Hjalmar Johannsen VGS, Telemarksavisa Elisabeth - Elvebakken, Racecar Erik - Lillestrøm VGS, Racecar Lazlo - (ikke skolebesøk :(, jo i fjor!), ABC Startsiden AS (ABC Nyheter)
 * Statusrunde siden sist, hvor har vi vært på besøk (kort, se referatsidene for mer)**

2. Hva er vanskelig. Mette: på Røyken har de hatt mye fokus. Laget et system med gradering der de tar læreplanmål og bryter opp i punkt. En tekst der elevene ser tydelig hva som forventes. Formuleringene ligger klar – krever en del forarbeid – formuleringene må spisses tydelig. Jo tydeligere ordlyden er, jo lettere er det å vurdere. Forarbeidet blir mer tidkrevende, men selve rettearbeidet går raskere. Vurderingsarbeidet blir mye lettere og mer rettferdig – antageligvis. Liv Gunnhild. Det er viktig at ting konkretiseres og at man bryter ned kompetansemålene. Vanlig å operere med Blooms med gjengi, begrunne og reflektere (lavt, middels og høyt) som nivå. Hva med å lage noe praktisk. Eks: lage annonse som skal faktureres med plass, timer osv. Erik: Vurderingskriterier – ingen oppgaver leveres ut uten vurderingskriterier. Mange lærere blander kompetansemål og vurderingskriterier. Hos Erik er de også veldig nøye på å vurdere prosessen gjennom prosjektet. Lazlo: Prøver å bryte ned oppgavene på deres nivå. //Alltid tilpasser oppgavens vaskelighetsgrad til elevenes forutsetninger .// ( For eksempel at elevene kan bruke Photoshop til å lage reklameplakat. - //alt med kursiv er redigert av Laszlo - Det er litt feil her, hos meg skjer opplæringen alltid med riktig verktøy, men med fokus på kryssreferanser/fellestrekk mellom de programvarene vi bruker. Photoshop ble nevnt når jeg snakket om vurdering. En 5-er hos en lærer som bruker Photoshop for å lage plakat kan tilsvare en 2-er hos andre, selv om markedet i dag kan akseptere arbeidsprosessen som riktig.//) Hvordan kan produktet vurderes som relevant utifra kriteriene i det virkelige liv. Men her er vurderingskriteriene satt utifra rammebetingelsene – elevenes ståsted, kunnskaper, kvalitet på printer. Liv-Gunnhild: Uenig - Viktig at vurderingskriteriene møter det som er forventningene i det virkelige liv ute i bransjen. Erik: Uenig - Men refleksjonsrapporten er det som vurderes tyngst uansett om det er levert i feil format osv. Mette: Viktig at oppgaven spesifiserer hva som skal leveres av prosessarbeid som research og skisser, og at dette blir vurdert som del av prosjektet. Linda: Ang å vurdere prosess versus sluttproduktet. Sluttproduktet overskygger lett prosessarbeidet. Erik: det holder ikke å gjøre produktet siste kvelden – det er ikke profesjonelt og fungerer ikke i bransjen. Holdningsmål og yrkesstolthet kommer inn i bildet. Der kommer også riktig programvare inn i bildet. Erik: hva med estetikk inn i vurderingen? Johan: Smak spiller også en rolle. Mette: for oss er det ganske lett å se om en elev har hatt en god prosess og dermed et bra produkt, men elevene trenger kriterier for å vite hva slags mål de skal legge seg opp mot. Liv Gunnhild – fagspråk og terminologi er viktig for å kunne vurdere produktet. Johan: prøver å spisse oppgaven og ikke vurdere alt i hver oppgave.
 * Vurdering**

Liv-Gunnhild: på deres skole presser de veldig på at elevene skal ut i bedrift. Elevene finner selv bedrifter. Det å finne en jobb er en del av yrkesopplæringen. Erik: Elevene deres fikk i fjor veldig fritt velge hva de vil gjøre, men i år har de begrenset valgene veldig, enten avis eller foto. VG2 fikk tre valg som var læreplass, ungdomsbedrift og tv-studio med sendinger på skolen. Johan: delt opp året i 4 deler der siste er PTF. Noen er i praksis en dag i uken. Elevene er igjennom lyd, tekst og bilde før de fordyper seg. Større muligheter for å ta et fornuftig valg. Begrenses av utstyrsparken. Få kommer ut i praksis – de svakeste trenger hjelp. Lazlo: skolen holder til på trikkestallen på Torshov med gode fasiliteter. PTF er å lage prosjektet selv. En form for rollespill der lærerne kan gå inn og spille roller. Liv-Gunnhild – kompetansemål fra vg3 som i resten av Oslo, velger hva de vil jobbe med og hvordan de vil bli vurdert. Hver elev har sin kontrakt som de jobber utifra. De bestemmer hva de skal gjøre, som for eksempel å jobbe med bedriftsprofil eller magasin. Johan: De velger også selv arbeidsmengde og da blir det fort sånn at de ikke jobber hardt nok. Letteste vei ut. Erik: Noen elever har jobbet hjemme med pc-baserte programmer de ikke har på skolen, og hatt presentasjoner etter tre uker, det har funket ganske bra. Kan bruke pengene de tjener til å reise på tur sammen = motivasjonsfaktor og eierskap. En klasse klarte å tjene 80 000 kr.
 * PTF**