Erfaringer+fra+medlemmene

Legg inn det du har skrevet om erfaringer her. Fint om du er tydelig på hvem du er og hva slags erfaring du skriver om :)

(Tips: Hvis du limer inn teksten fra word, så marker overskriften og velg HEADING1 i editor på den, så dukker du opp i oversiktsboksen på siden slik jeg har gjort.)

=Johan Olaf Jonasen, Nesbru videregående skole=

Organisering av yrkesfagene:

Hos oss har vi ingen teamleder, enda vi har etterlyst det. Vi jobber opp mot avdelingsleder som ikke ser noe behov av en med litt mer organiserings ansvar. Det gir en veldig flat struktur, men ikke nødvendigvis så bra. Vi har tre klasser på vg1, tre på vg2, og to på vg3. Samtlige av elevene våre unngår å ta fagbrev, så det går mot en ny tid med yrkesfagene for vår del. Av alle elvene som går vg 3 på vår skole, tar de almenn påbygning framfor lære i bedrift. Hos oss deler vi ikke inn design og produksjon i separate timer. Vi kjører periodisert skoleår med tekst, lyd og bilde hvor disse blir unnagjordt før noe som helst fordypning finner sted. Mediekommunikasjonsfaget kjøres tett opptil det emnet den enkelte klassen har i design/produksjon. Så når en klasse begynner skoleåret med f.eks tekst og har det i ti uker, samordner vi det med mediekomm- faget med undervisning i journalistikk og lignende emner. Mediekommklassen min har jobbet med skolemagasin i 10 uker nå, der de jobber kun med tekst, men tar det grafiske utenfor mediekomm.faget. Hver periode varer ca 10 uker hver. Vi er to til tre lærere i hvert emne som samkjører og legger planer for å sikre at alle kommer gjennom det samme stoffet. Etter at alle trinnene har vært gjennom tekst, bilde og lyd, tar vi prosjekt til fordypning i den siste perioden på vårparten. Dette gir oss en del fordeler med avviklingen av ptf. Tidligere kjørte vi ptf parallellt med undervisningen i tekst, lyd og bilde, og vi så særlig i første klasse at elevene var langt fra modne til å bestemme seg for en fordypningseemne over en lengre periode i et prosjekt og holde seg til det. Vi mener det er bedre for elevene å ha et best mulig grunnlag inne før en fordypningsperiode, så de tar et riktigst mulig valg i henhold til sine studieønsker. Lærersamarbeid: Vi er en del lærere på deltid hos oss. Det gjør det vanskeligere å samarbeide, da ikke alle er tilstede under felles teamtid. Det er verst når man er kontaktlærer, og ikke får tak i de kollegene en trenger på kort varsel. Ellers er de fleste godt voksne på avdelingen, og samholdet er vel ikke beryktet for å være bra. Ifjor eksperimenterte vi litt med å kjøre storgrupper i medie- kommunikasjonsfaget, med 2-3 lærere på 2-3 klasser. Erfaringen var at elevene likte det. De følte seg friere til å samarbeide med dem de arbeidet godt med, men det var slitsomt for oss lærere, men gav allikevel en jevnere belastning på den enkelte lærer med krevende elever i gruppen.

Mål og innhold: Vi har ingen strategisk plan for avdelingen med innlagt kritisk suksessfaktor. Jeg vet bare av erfaring fra annen skole Sørumsand vgs at det samler avdelingen mer når man sammen jobber mot et felles mål.

Elevdisiplin og mindre hygglige ting: Vi har som mange andre vgs´er utfordringen med å få elevene til å bruke tiden sin til det de skal. Vi har ingen felles enighet eller strategi på dette i avdelingen, heller stor uenighet om klassestyring. Dette gjør det vanskeligere å gjennomføre vedtak på teamet. Vi har slitt med konsentrasjon i timene. Elevene kan se ut som om de jobber der enkelte sitter med ansiktet helt oppe i skjermen på sine bærbare, men et titt på skjermen deres røper fort hva som betyr noe for dem. Nemlig å spille Counterstrike (CS) på nettet, eller Facebook. Derfor har innført en ny felles regel forhele MK denne uken som vi ikke kan si noe om erfaringsmessig enda. Alle på vg 1,2,og 3 hos oss låner på kontrakt bærbar MAC. Den nye regelen går ut på at elever som tre ganger blir tatt for å bruke skolens utstyr til spill og lek vil få maskinen sin inndratt skolen, og kan søke om ny maskin, men dette blir opptil avdelingleders vurdering. Vi har allerede advart foreldrene om den nye ordningen, så eventuelle inndragelser ikke kommer som et sjokk på den om det skulle skje deres englebarn.Vi har har et stort fall i kompetanse og karakterer på nye elver de siste årene, og sitter med elevflokk nå, som er lite motiverte for å jobbe innen media. For en del år tilbake var karaktersnittet 5,5 får å komme inn på mk hos oss, nå er det under 4, men mye svakere elever får og komme inn så skolen får fylt opp plassene. Dette er et problem vi ikke får løst. Sistnevnte gruppe ødelegger læringen for de seriøse elevene, og vi prøver å løse dette på en konstruktiv måte uten ren straff som anmerkninger, sende de ut av klasserommet o.l.

toc = = = = = = = = = = =**Erik Grande** ; Sentrum VGS i Kongsvinger =

__Planlegging og gjennomføring av yrkesfagene__
Vi deler mediefagene strengt i Produksjon, Design og Kommunikasjon i henhold til læreplanene, også når det gjelder timeplanlegging. Hvert enkelt fag lager dermed sine egen arbeidsplaner og halvår/årsplaner innefor det faget. Dette gir erfaringsmessig elevene en dårlig samkjøring innefor temaer, hvor de kan risikere å arbeide med vidt forskjellig ting på samme tid. Det gir også problemer i forhold til å ha god oversikt over hvilken kompetanse elevene har fått i de forskjellige fagene på forskjellige tidspunkt i løpet av året.

I år har vi derfor begynt å prøve ut et opplegg med såkalte //paraplyer//, det vil si overhengende store temaer som hvert enkelt fag skal prøve å holde seg innenfor så godt man kan innefor en tidsperiode. Se nedefor for paraplyene. Elevene får utdelt denne planen første skoledag, og skal dermed i teorien vite hva de skal jobbe med grovt sett i tre år fremover. . Innefor disse paraplyene har hver enkelt lærer/fag stor frihet, og vi tilstreber tverrfaglighet der det måtte la seg organisere, uten at det ligger noe krav om det. På slutten av hver paraplyperiode skal vi så ha et møte hvor vi lærere orienterer hverandre om hva som er gjennomgått i denne perioden og hva som er planlagt for neste periode. Er planen. Skal bli spennende å se hvordan det går.

Dette er slik jeg ser det en slags forsiktig tilnærming mot den metoden man har på en rekke andre skoler, hvor man løser opp timeplanen i mediefagene for å jobbe mye mer periodisert, men vi på MK på Sentrum VGS har en vei å gå, både når det gjelder timeplanlegging ift dette, lærersamarbeid(!) og ikke minst arbeidstidsregler/rutiner for lærerne.

Når det gjelder __mål og innhold__ er det i disse paraplyene lagt vekt på at vi gir en bred innføring i flere forskjellige medier og temaer i VG1, vi snevrer inn i VG2 og gir større rom for individualisering innen arbeidsmetoder/medievalg for elevene her, samt legger stor vekt på å jobbe sammen om et felles produkt, mens VG3 i stor grad benyttes til å utvikle elevenes personlige uttrykk, gjøre dem til selvstendige sendere om man vil.

Last ned våre paraplyer her:

__Hvordan få elevene til å være fokuserte og gjøre det de skal til rett tid?__
Stort tema, men de fleste har sikkert vært innom det. Problematikk rundt, mobiltelfonbruk, chatting, spising i klasserommet, uro, deadlines(!) og generell arbeidsmoral.

Vi som alle andre prøver hele tiden å lære elevene en profesjonell holdning til de oppgavene som skal gjennomføres på skolen, ikke bare rent faglig men også holdningsmessig. Vi har liten eller ingen tro på bruk av anmerkninger og straffemetoder, men vi har stadig denne problematikken oppe, fordi våre elever som alle andre ungdommer til tider sliter med å være fokuserte og målrettede hele dagen.

I år har vi prøvd med ganske strenge regler for hva som kan foregå i klasserommene feks. Vi har definert dem som arbeidsrom når det forgår undervisning av noe slag der, og det medfører at man må ta hensyn. Vi prøver å få elevene til å forstå at de også har et ansvar for de andre i rommet, så selv om man er tidlig ferdig med en oppgave så kan man ikke gå på Facebook i klasserommet fordi man da potensielt forstyrrer andre som fortsatt jobber. Men man må gjerne ta en ”pause” på gangen/kantina/biblioteket hvor man får gjøre akkurat hva man vil (les: sms, facebook, youtube, chat etc...) Dette fordrer at lærerne følger opp dette nokså entydig, noe som jo alltid er et problem, men det har faktisk gått gankse bra foreløpig.

Vi gjennomførte også tidlig i VG1 en slags diskusjon/forelesning om nøkkelkompetanse vs fagkompetanse (se: Nilsen&Sund) og viktigheten av denne. Anbefaler de som er interessert i problematikken å se på den. Jeg legger den ved nederst her (det står noe om vårt fokus på prosessjobbing her og, tar ikke noe om det nå) Elevene reagerte positivt på denne typen avklaring, og så må det selvfølgelig kontinuerlig følges opp av lederen i klasserommet, læreren, men nå har hun/han ihvertfall noe å peke tilbake på når det skjærer seg og ting må tas tak i.

Jeg vil gjerne diskutere med andre som synes dette er spennende tema for erfaringsutveksling.

Mine notater til Nøkkelkompetanse vs Fagkompetanse;

Last ned teksten over som wordfil;

Erik

=Elisabeth Svanqvist MK Bjørnholt Skole:=

**Organisering og planlegging**
På Bjørnholt er vi organisert med nesten alle faglærerne og fellesfagslærerne som del av teamet (med unntak av naturfag). Både lærer i norsk, engelsk og matte har studiebakgrunn og/eller arbeidserfaring fra mediefag. Dette gjør at vi har gode forutsetninger for å kunne planlegge tverrfaglig og få til en undervisning med relevans og sammenheng for elevene. Dessuten gjør det at vi har en fleksibel timeplan. Fordi avdelingen har vokst har vi fått en litt fastere struktur på timeplanen i år, men det er fortsatt rom for å gjøre endringer etter hva slags prosjekter vi ønsker å gjennomføre.

De tre mediefagene er tverrfaglige hos oss. Vi jobber i temaperioder på 7-8 uker der vi har et hovedtema som alle fagene knytter seg til, og et hovedprodukt i mediefagene. I perioden vi er inne i nå er temaet ”Grenser” og foto er hovedprodukt. Prosjektet ender i en fotoutstilling av alle elevenes arbeid på Stenersenmuseet. Vi har for eksempel timer i medieproduksjon der de lærer kamerateknisk arbeid, mediedesign der de lærer feks billedkomposisjon og fargelære og mediekommunikasjon der de lærer for eksempel semiotikk og fotohistorie. Vi knytter innholdet i faget opp mot det prosjektet de jobber med. Alle faglærerne underviser i alle tre fagene, alt etter hva som passer prosjektet og hva denne læreren har spesialkunnskap i. Vi har riktignok fordelt fagansvar litt mer rigid i år på grunn av ansvarsfordeling i forhold til IUP (midtveisvurdering) og oppfølging av faget.

I år har vi også fordelt ansvar for planlegging av de ulike temaperiodene mellom oss. Temaperiodene er som følger: 1 Grenser – fotoutstilling (aug., sept., okt.) 2 Kjærlighet – musikkvideo (nov., des.) 3 Bolig – livsstilsmagasin om miljøvennlige boformer (jan., feb.) 4 Elevstyrt tema – webdesign og lyd (mars, april) 5 Elevstyrt tema – animasjon (mai, juni)

Jeg har ansvar for å planlegge periode 3 om bolig med produktet livsstilsmagasin. Som sagt forsøker vi å jobbe mest mulig tverrfaglig. I denne perioden vil elevene lage magasiner i gruppe med forside, felles design og layout. Hver enkelt elev skal også skrive en artikkel om temaet miljøvennlige boformer der de må undersøke et tema (naturfag), beregne statistikk (matematikk), ta bilder og/eller lage illustrasjon (mediefag) og skrive artikkel (journalistikk og norsk). Artikkelen skal brekkes om, og alt av innhold skal inngå i designen av et oppslag i magasinet. For at dette skal kunne gjennomføres må alle fag- og fellesfagslærerne i forkant ha planlagt innholdet i temaperioden slik at det kan inngå i prosjektet. Dette arbeidet begynte vi i fjor på lærerseminar i Strømstad. I løpet av denne perioden vil vi altså undervise i det elevene trenger for å kunne utforme innhold og design av et slikt produkt. Dette er et eksempel på en temaperiode der det lar seg gjøre å være veldig tverrfaglig.

I inneværende perioden der vi har om foto, er norsk også tverrfaglig fordi de skal skrive et dikt som skal stilles ut sammen med fotografiene, og de lærer om sammenheng mellom tekst og bilde. I matte har de bl.a. hatt om filstørrelse og bildeoppløsning, men selvsagt også stoff som ikke er knyttet direkte til prosjektet. I engelsk er det ikke så mye praktisk bruk av faget, men temaet er det samme og de jobber med kompetansemål og filmer der innholdet kan knyttes til ulike problemstillinger om grenser.

Vi pleier å starte hver temaperiode med et kick-off. Kick-offet til denne temaperioden var en dag der elevene fikk et foredrag om hva grenser kan bety of hva de gjør med oss, og så fikk utfordre sine egne fysiske og sosiale grenser. Gruppene gikk mellom stasjoner på skolen der de klatret i klatreveggen, koreograferte dans i dansesalen, hadde dramaworkshop, lydworkshop og historiefortelling. Dagen ble avsluttet med at alle gruppene fremførte sin dans for alle de andre i skolens teatersal. Det å skape happenings er en viktig del av vårt arbeid med å skape et godt sosialt fellesskap på avdelingen og faglig motivasjon. Utstillingen på Stenersenmuseet er et annet eksempel der vi arrangerer vernissage og inviterer foreldre til å delta. På slutten av året har vi også en stor prisutdeling (Gullbamsen) der vi viser produkter, inviterer en fagjury utenfra, deler ut gjeve premier og har show. Det har allerede begynt å summe blant 1-klassingene om Gullbamsen til våren, og vi håper dette er en motivasjon for elevene.

Jeg legger ved arbeidsplanen for denne perioden og eksempel på en timeplan. Elisabeth Svanqvist

= = = Mette Arnesen: Røyken videregående skole = = =

Prosjekt til fordypning
I 1. klasse har elevene animasjon og film i PTF. Jeg starter min andre praksisperiode i uke 41 og vil da finne ut mer om hvordan de organiserer dette i VG1. Da vil jeg også finne mer informasjon om hvordan de lager årsplaner på MK.

I 2. klasse har de UB (ungdomsbedrift) Klassen har 15 elever og de oppretter tre ungdomsbedrifter med fem elever i hver. Det er et krav at ungdomsbedriftene skal etablere et firma med mediegrafisk innhold. I år har de landet på et reklamebyrå, et firma som vil selge pc-kurs til eldre, og et firma som tar diverse fotooppdrag. Dette jobber de med gjennom hele året, og deltar på fylkesmesse til våren.

Vurdering
På Røyken videregående skole har de laget et standardoppsett for vurderingskriterier som de bruker ved utlevering av oppgaver til elevene. Dette blir endret for å tilpasse læringsmålet ved hver oppgave. I praksis betyr det at læreren plukker ut de kriteriene som gjelder det faget de har oppgave i, og fjerner elementer som ikke henger sammen med innholdet i oppgaven. Vurderingskriterier

|| Forstår oppgaven og utfører deler av den.
 * Måloppnåelse **
 * VG1 og VG2 **
 * VG1 og VG2 **
 * Lav 1-2 ** ||
 * Middels 3-4 ** ||
 * Høy 5-6 ** ||
 * Kommunikasjon ** ||
 * Kommunikasjon ** ||

Viser noe forståelse for budskap og målgruppe. Liten sammenheng mellom elementene.

Har noe teoretisk kunnskap innenfor dramaturgi og fortellerteknikk, mediehistorie og mediepolitikk. || Forstår og besvarer alle deler av oppgaven. Eleven har evne til å reflektere over egne valg.

Har god forståelse for budskap og målgruppe og bruk av relevante virkemidler for å få frem budskapet innenfor dramaturgi og fortellerteknikk, mediehistorie og mediepolitikk. || Svært god forståelse for oppgaven. Trekker helhetlige konklusjoner og reflekterer over egne valg.

Viser gode kunnskaper om målgruppen og analyse av den. Analyserer, vurderer og tar valg basert på relevant fagkunnskap og teori. Inn i ulike perspektiv, drøfte og trekke selvstendige og begrunnede slutninger i egne medieprodukt. Viser stor grad av originalitet og kreativitet. || Viser til noe idéutvikling og skisser.
 * Design & uttrykk ** ||
 * Design & uttrykk ** ||

Har plassert elementene.

Lite lesbar eller relevant bruk av typografi i forhold til budskap, uttrykk og medievalg.

Viser en viss evne til forståelse av ulike medieuttrykk gjennom tidene. || Viser flere former for idéutvikling og skisseteknikk.

Komponert elementene til enhet (farge, form, utsnitt, kontrast, bevegelse, rytme, enhet, perspektiv, lyssetting, lyd og layout).

Lesbar og delvis relevant bruk av typografi i forhold til budskap, uttrykk og medievalg.

Viser god evne til forståelse av ulike medieuttrykk gjennom tidene. || Bruker aktuelle teknikker for idéutvikling, research og skisse.

Bevisst plassering av elementene og grundig arbeid med komposisjon (farge, form, utsnitt, kontrast, bevegelse, rytme, enhet, perspektiv, lyssetting, lyd og layout).

God lesbarhet, relevant og kreativ bruk av typografi i forhold til budskap, uttrykk og medievalg.

Kan anvende og har god forståelse for ulike medieuttrykk gjennom tidene. || Viser noe fagkunnskap og kan noen faguttrykk. Tilfeldig og ubegrunnet valg av idé, komposisjon og teknikk innen valgt sjanger.
 * Produksjon ** ||
 * Produksjon ** ||

Tilfeldig valgt av verktøy. || Viser fagkunnskap og fagterminologi. Har god forståelse for idé, komposisjon og teknikk innen valgt sjanger.

Riktig valg av verktøy og programvare. || Viser stor fagkunnskap og anvender den i produksjonen. Bruke idé, komposisjon og teknikk på en gjennomtenkt og bevisst måte innen valgt sjanger. ||

=**Erfaringer fra Anette Green, Sandefjord Videregående Skole (praksisplass)**=

Beklager at det ikke har kommet noen erfaringsdeling fra meg før nå, men største unnskyldingen er at jeg synes det er vanskelig å dele erfaringer på noe som jeg ikke har jobbet med i det hele tatt.

Jeg jobber som nettlærer og fagansvarlig for Noroff; www.webstudent.no, så til daglig jobber jeg ikke i den videregående skole. Praksisen som jeg har på Sandefjord videregående skole har jeg innenfor Studiespesialiserende med formgivingsfag. Denne høsten skal jeg være med i fagene Design og Arktiektur VG2, og i VG3 visuelle kunstfag.

Som jeg har erfart, jobber lærerene veldig individuelt i forhold til kompetansemål og 1/2års læreplaner. Lærerene som har samme fag, på samme trinn samarbeider, men ikke på tvers av fagene. Elevene inkluderes til dels i noe av planleggingen av 1/2 års læreplanen. Blant annet i fjorhalvåret, var VG2 Design og Arkitektur med på å legge inn kompetansemålene og kom med forslag til oppgaver og prosjekter de kunne gjennomføre. Elevene blir hele tiden gjort oppmerksomme på hva de må gjøre i forhold til måloppnåelse av kompetansemålene.

For fagskolen og webstudent på Noroff jobber vi etter semesterplaner som er utarbeidet av oss lærere. Som lærer på Noroff har du stort sett ansvar for all undervisning gjennom hele året, og alle fagene som gjennomføres. Samarbeid foregår derfor kun på tvers av de forskjellige avdelingene rundt om i landet. Alle avdelingene jobber etter samme semesterplan og oppgaver, for å få så tett samarbeid som mulig har vi hver fjortende dag telefonmøter for å dele erfaringer og utfordringer som lærere. Ideen om å jobbe etter temaer som Elisabeth nevnte var et inspirerende innspill for min del. Vi har mange kreative fag på Noroff, og det å jobbe på tvers av de forskjellige studiene med temaer, kunne hvert veldig interessant.

**Motivasjon til egen læring**
Metoder for undervisning som ikke baserer seg på presentasjoner fra lærer til elever er noe jeg er veldig interessert i som lærer. Jeg ble i Juli introdusert for en undervisningsmetode hvor studentene (elevene) er de som skaffer informasjon, materiale etc. Lærerene legger kun undervisningen til rette, mens studentene er de som må finne kunnskapen og ferdighetene. (Jeg vil skrive mer om dette i kveld, må fly....).

Det ble en hektisk avslutning sist uke jeg skrev, men siden da har jeg vært på firmabesøk hos Filmkameratene. Og dette var veldig interessant. Vi kom inn på flere punkter og et av dem var det å ta initativ til å finne løsninger. Dette faller tilbake på det jeg begynte å skrive om tidligere: motivasjon til egen læring.

Jeg jobber som sagt med webstudenter. Hver dag har jeg satt opp læringsaktiviteter for disse webstudentene, og ved hver læringsaktivtet har jeg lagt til konkrete spørsmål som får studentene til å reflektere over arbeidet de har utført. Resultatet av arbeidsoppgavene og refleksjonene presenteres på en egen nettside som hver enkelt student har opprettet (en wordpress blog). Det er utrolig hvor mye bra som kommer frem i disse bloggene, eller reflekterte dagbøker som vi kaller de. Fordi de får konkrete spørsmål som de skal reflektere over, er det mye fagkunnskap som kommer frem i refleksjonen. Dette er jeg overbevist om at studentene lærer mye av. De tenker nøye gjennom alle valgene de foretar seg i utformingen av oppgaver, og jeg ser hele tiden at vurderingene er direkte relaterte til fagteorier og begreper. Dette er begreper og teorier de leter seg frem til, enten i fagmateriellet vi legger frem for dem, eller materiale de leter frem på egen hånd. Min erfaring er at de blir pirret til å finne gode svar og begrunnelser til oppgavene deres, samtidig som at de praktiske arbeidene viser gode løsninger og ideer.

Vi kan kanskje dra konklusjonen at dette er en metode som fungerer bra for webstudenter, men jeg er skulle gjerne ha testet dette ut for klasseromselever/studenter. Tilbake til juli 2009 hvor dette ble presentert som en form for klasseromsundervisning. Harald Holt som presenterte dette for meg, mente at samme metode og struktur kan vi gjennomføre i klasserom. Læreren trer inn i en rolle som veileder, og studentene/elevene jobber et en problembasert læringsmetode. Læreren legger til rette, for å få alle i gang, deretter tar elevene ansvaret og finner løsningen til problemet de er blitt presentert for. Det er kun når lærer/veileder ser felles problemer at han/hun treer frem og tar opp temaet felles. Samtidig er det viktig at veileder setter elevene på rett spor i det de beveger seg langt fra selve problemet.

Det viktigste for oss er at vi setter opp oppgaver og aktiviteter hvor vi vet at studentene/elevene opparbeider de kunnskapene og ferdighetene vi er ute etter å lære dem. Vi som lærere må være veldig kreative i det vi setter en oppgave.

Formidling
I møtet med Filmkameratene snakket vi mye om evnen til å formidle uavhengig av verktøy. Jeg opplever i hverdagen som veileder for fagskolen at mange studenter er så opptatt av programvare, og hva de kan innenfor dette. Jeg ønsker heller at de skal være opptatt av å kunne formidle en idé og et budskap. Jeg tror kanskje den videregående skolen har mer fokus på dette, en det vi har hatt til nå på fagskolen. De siste to årene har vi gjort en stor hopp fra fokus på å lære programvare, til evnen å formidle. Verktøy materiale og medium velger studenten selv.

Fra Filmkameratenes side, var dette noe de satte stor pris på. De ønsket å rekrutere folk som hadde gode formkunnskaper og kunne formidle ideene de ble presentert for. Så klart må de kjenne til de digitale verktøyene, men det var viktig at de kunne finne sine egne løsninger og ikke slavisk følge oppskrifter. Det var viktig å vite hvordan du skaper forksjellige stemninger, men ikke bare et standard stemningsoppsett. Her kommer evnen til observasjon inn. Det er viktig å kunne observere verden rundt deg, slik at du hele tiden har referanse punkter.

=Liv-Gunnhild Bugten, Bjerke videregående skole.=

En beklagelse følger også fra meg på sen levering. Jeg har hatt problemer med å komme inn på wiki fra min pc, men nå går det greit fra mac´n. Trenger nok også litt hjelp til å få registrert meg med navn, mail og mobilnummer. Håper vi kan ta det på neste samling.

Vurderingskriterier.

 * På Bjerke jobber vi for å få felles plattform på våres vurderingskriterier i alle fag. I fjor ble utarbeidet generelle vurderingstrinn for medielinjen. De vurderingstrinnene skal vi ta utgangspunkt i når vi nå jobber ut vurderingskriterier i egne fag. Hver lærer går igjennom sitt fag, tar kompetansemålene man har og bryter de ned. Videre jobber nå hver lærer med å utarbeidet vurderingskriteriene i egne fag i forhold til lav, middels og høy. Vi er midt i prosessen, og det tar litt tid. Det er jo litt annet å gjøre også. Det er en kjempejobb, men når alle blir ferdige, har vi et supert arbeidsverktøy. **

Legger ved Bjerke´s MK_Vurderingstrinn og vurderingskriteriene til medie- og kommunikasjon VG2.

Periodeplan
Jeg har medie- og kommunikasjon på VG1 og VG2. Der er det totalt 6 timers undervisning i uken. 2 timer har vi storgrupper, hvor 3 klasser er delt inn i 2 grupper. De andre 4 timene er elevene klassevis. Når man har en klasse, har vi en periode på 6 uker, hvor vi kjører prosjekt. Prosjektet roterer slik at man som lærer har en klasse i 6 uker med et prosjekt. Når denne perioden er over, bruker vi samme prosjektet på en annen klasse de neste 6 ukene. Her lager vi da kun en periodeplan på 6 ukersperioden.

Når eleven er i storgrupper har vi mye teoriundervisning. Vi bruker Mediemøter som grunnlag for undervisningen. Jeg underviser i medie- og kommunikasjon VG1 / VG2. Vi er to lærere som underviser i dette faget. En journalist og en grafisk designer. Vi har tatt hensyn til våre kunnskaper når vi har fordelt undervisningen. Slik av vi to som er lærere veksler på å ha de forskjellige gruppene. Vi har ikke en periodeplan på 6 uker, men har laget en periodeplan som går frem til jul. Vi har laget en kortfattet plan, som vi deler ut til elevene. Der ser de hva som er tema for undervisningen, prøver osv, og hvem lærer som skal undervise. Periodeplanen blir lagt opp på Fronter, slik at de som er interessert kan laste den ned.

Legger ved Bjerke´s periodeplan som blir levert til elevene (periodeplan_uke_34_39vg2), og periodeplanen som legges opp på Fronter (periode_vg2_mi_log_a).



=**Laszlo Bodo – APO-skole avd. Sogn vgs**=

Planlegging og gjennomføring av opplæring – Periodeplan – Arbeidsplan – Elevarbeidsplan
APO-skolen (Sogn vgs) er organisert slik at 16 elever er fordelt mellom 2 medielærere og 1 instruktør som er på 50 % stilling. APO tilbyr VG1 for elever som ønsker å gå videre på VG2. At ikke alle ønsker å gå videre på MK VG2 representerer en utfordring i seg selv når det gjelder planlegging og gjennomføring av opplæring. Hva gjør man med de som ønsker å ta ett ”APO”-år og ønsker å ”slappe” av? Svaret er at alle får samme undervisningstilbud og blir utsatt for samme læringstrykk hvor målsetninger er å fullføre VG1. Elevene som regel ombestemmer seg i løpet av skoleåret og ønsker å gå videre på VG2.

Lærerne underviser i alle fag, MK, MD, MP og PTF, og utarbeider periodeplaner som videre brytes ned i arbeidsplaner. Arbeidsplanen er lærerens undervisningsplan som blir konkretisert i elevarbeidsplan. Elevene trenes og gradvis trekkes inn i utforming av elevarbeidsplaner. Målsetningen er å oppnå selvregulert læring.

Vi satser på tverfaglighet i den forstand at både norsk, engelsk og matte følger tema vi jobber med, eller tilpasser vi hele MK ”produksjonslinje” til det som ett av de fellesfagene har som tema. F. eks i fjor hadde vi næringsstoffer. Det var et prosjekt hvor alle fagene unntatt gym var med. Vi kjøpte inn alt som de trengte, fisk , frykt, brød osv. Elevene fikk opplæring i fotografering, lyssetting, bildekomposisjon, utforming av interaktive presentasjoner, typografiske prinsipper, en del om farger m.m. I norsk jobbet de med utforming av tekst, muntlig fremføring. I matte var forholdstall, bildeformater og forståelse av PAR hovedtema. Prosjektet ble avsluttet med en muntlig presentasjon med hjelp av presentasjonsmaterialer de lagde.

Tverrfaglighet mellom MK, MD, MP er gitt fordi samme lærer har ansvaret for de fagene. Oppskriften er enkelt. Teorien fra de mediefagene alltid praktiserer og prøves ut i praksis ved å gjennomføre konkrete, aktuelle og yrkesrelaterte prosjekter.

F. eks nyheter. ”Redaksjonen” kjøper dagens aviser og leter etter stoff som er aktuelt for dagen. Vi sammenligner hva de ulike avisene skriver om samme stoff og bestemmer nyhetssendingens innhold. Vi innredder klasserommet til tv- /nyhetsstudio og en kameramann, lydmann og reporter går ut på gata for å hente inn nyhetsstoff i form av intervjuer med ”virkelige” mennesker og sørger for å ha tilstrekkelig mengde klippebilder til reportasjen. I tillegg bruker de oss lærere eller medelever som fiktive intervjuobjekter og vi er aktive deltakere i produksjonen.

Dette skoleåret startet vi med et videointervju-prosjekt som var et engelsk-norsk-mk tverrfaglig prosjekt I engelsk jobbet elevene med begreper rundt filmteam, studioproduksjon, og i norsk hadde de åpent, lukket, oppfølgingsspørsmål m.m. I medietimene fikk de kamerateknisk opplæring sammen med en del komposisjonsprinsipper, innføring i fargesystemer, om lys, bildeformater og forståelse av blendertall (iris). I matte hadde de forholdstall, øvelser med bildeformater, oppgaver som er relaterte til forståelse av blenderåpning, blendertall.

Neste prosjektet var reklame- og holdningskampanje. Tverrfagligheten forsatte med engelsk og norsk. Elevene jobbet med novelle analyse, bruk og tolking av ”tegn”. I MK startet vi med kommunikasjonsmodellen.

Hele tiden prøver vi å samkjøre opplæringen slik at det elevene lærer hos meg kan danne grunnlaget for videreopplæring hos en andre lærer. Selv om den ene gruppen jobber med trykksaker og den andre med tv-produksjon skal den grunnleggende teoriundervisningen være felles og helst forsterkes gjennom andre fag.

F.eks. uke 41 når de gruppene skal begynne med ulike opplæring skal Gruppe 1 jobbe med Photoshop, mens Gruppe 2 skal jobbe med InDesign og Illustrator. Etter fullført opplæring skal gruppene byttes. Selv om de skal leve i ulike verden for en periode, dvs. punktgrafikk kontra vektorgrafikk, skal den grunnleggende teorien være felles. De skal lære om balanse, komposisjon, kontrast, farger osv , og den tidligere pensum skal utvides med reklameskaperen, merkevarebygging. I matte skal de jobbe med koordinater som er grunnleggende i trykksaksproduksjon og blir ganske viktig når klassen starter med webdesign.

Jeg føler at selv om opplegget vårt er ikke så gærni, er det heller ikke bra nok. Problemet mitt er at det ikke finnes noe konkret forskrift på hva målet med vg1 er. Jeg vet at differensiering er mer enn å gjøre livet til de svake lettere, det betyr også å fjerne taket og slippe løs de små geniene slik at de skal kunne komme mye høyere enn det Utdanningsdirektoratet noen gang kunne drømme om, men hvem skal fortelle hva minstekravet for vg1 er?.

Karaktersetting skjer alltid i forhold til vurderingskriterier, men vurderingskriteriene lages av læreren, i beste fall sammen med eleven. Hvor relevante disse vurderingskriteriene er, er avhengig av hvordan læreren oppfatter de kravene som kvalifiserer til et bestemt yrke. Dvs. at lærerens yrkeserfaring, interesse, kontakt med yrkesutøvere og næringslivet. Alt dette har veldig mye å si om opplæringens og vurderingskriteriens relevans.



Periodeplanen er også elevenes eiendom, og fungerer som lekseplan. Tanken er at elevene skal kunne porsjonere ut mengden av lesestoff etter deres egene arbeidstempo. Målet er å oppnå selvregulert læring.

Elevene sliter med begrepsforståelse og opplever faguttrykk som akademisk, lite relevant og som en type straffetiltak som læreren finner på bare for å gjøre livet vanskeligere. Selv om ved muntlig fremføring klarer de å beskrive hva de mener, bruker de ofte feil faguttrykk som ved skriftlig prøve kan misslede lærerens oppfatning av hva elevene egentlig kan. Derfor skal vi lage MK-ordbok. Sammen med periodeplanen/lekseplanen får de ett eller flere ark med de faguttrykkene på. Mens de leser hjemme skal de skrive en definisjon med deres egene ord, og skal notere sidetall. Evnt kan de hente inn forklaring fra ulike nettsteder som Wikipedia osv.