Referat+skolebesøk

toc =Elvebakken=

Elisabeth Svanqvist
Fredag 09.10.09 Mette Arnesen og jeg valgte å besøke Elvebakken Vgs i Oslo i forbindelse med denne oppgaven. I Oslo har skolene som har MK-linjer et MK-nettverk der vi samarbeider om eksamensgjennomføring, og har samlinger med eksterne foredragsholdere og kurs. Elvebakken er ressursskole i Oslo og møtestedet for nettverket, og er i tillegg interessant fordi de er nyskapende og gjør spennende ting med elevene. Vi fikk en samtale og omvisning med teamlederen på MK, en av faglærerne, og fikk observere noe av undervisningen som foregikk den dagen. Elvebakken har 90 elever på hver av de tre trinnene, og lærerne er inndelt i et team for hvert trinn. I motsetning til oss der teamet følger elevene fra vg1 til vg3, har teamene altså alltid ansvar for samme trinn. I tillegg er avdelingene fysisk adskilt med vg1 i andre etasje, vg2 i underetasjen og vg3 i første etasje. Vg3 er veldig prosjektorientert, og gjennomfører lengre prosjekter i løpet av året ved siden av den store mengden fellesfag. Kun 2% av elevene går videre i lære etter vg2, og dette gir en del konsekvenser for undervisningen i den forstand at de har gått i retning av en akademisering av innholdet de underviser i, men med en praktisk tilnærming.

De har i løpet av årene de har hatt MK-linje evaluert måten de driver undervisning på i flere omganger. En erfaring er at yngre elever fort kan miste fokus i lange prosjekter. De har relativt korte prosjekter i begynnelsen med ca. to uker i vg1, øker til ca. 4 uker i vg2 og har som sagt lengre og mer omfattende prosjekter i vg3. I tillegg har de korte ”stunt-prosjekter” innimellom som kan vare for eksempel 2 dager eller 24 timer (det siste innebærer overnatting på skolen og spennende happenings for elevene). De har et ganske bevisst forhold til progresjon gjennom året, altså hvilke fagfelt det bør undervises i når, men savner en overordnet progresjonsplan for alle tre årene. Ulike medier har ulik vanskelighetsgrad i den tekniske gjennomføringen, og noen dataprogrammer og arbeidsformer bør læres før andre. Dette er noe vi har begynt å arbeide med på Bjørnholt sammen med de andre teamene.

På Elvebakken deler de ikke mellom de tre fagene i Media og kommunikasjon (mediekommunikasjon, mediedesign og medieproduksjon), i likhet med oss på Bjørnholt, men underviser tverrfaglig i de tre fagene og har med læringsmål fra alle i prosjektene. Hvert trinn har 90 elever fordelt på 6 grupper som igjen er delt i 3 baser med 2 lærere på hver. Disse seks lærerne har to-tre prosjekter i løpet av 4 uker med hver base på 30 elever, og roterer i 3 perioder. Denne høsten skal for eksempel alle tre basene ha foto, tv og lyd. I tillegg kan de ha en løsrevet uke der de jobber med stoff fra mediekommunikasjon som mediehistorie, uttrykkshistorie og makt og medier. Tidligere har de gjennomført dette ved at elevene har trukket et tema eller en tidsperiode, og laget et valgfritt medieprodukt som de skal presentere og videreformidle innholdet til de andre elevene. På Elvebakken har de erfart at det å ha kortere prosjektperioder gjør at elevene klarer å holde interesse, motivasjon og arbeidstempo på det de jobber med. Etter hvert som elevene blir eldre og har lært mer om samarbeid og arbeidsformer i mediebransjen., forlenges omfanget og tidsperspektivet på prosjektene slik at de blir mer realistiske og kan gå mer i dybden. I mediebransjen er korte frister og harde deadlines virkeligheten, så kortere prosjekter er for så vidt ikke noe mindre realistiske. Et annet aspekt ved det å holde prosjektene korte, oversiktlige og håndterlige for elevene, er at de har konkrete læringsmål. Lærerne jobber mye med å konkretisere kompetansemålene slik at de er forståelige og håndgripelige for elevene. Dette gjør det også lettere for elevene å kunne vurdere egen fremdrift og for lærerne å kunne gi en tydelig og rettferdig tilbakemelding.

Prosjekt til fordypning på Elvebakken gjennomføres stort sett som selvstendige prosjekter på skolen. I første klasse har de faktisk valgt å gjøre om en del av faget prosjekt til fordypning til matematikk. Dette gjør de for å frigjøre timer til mediefag i vg3 som er svært teoritungt og der det er få timer igjen til mediefag. Dette er lurt i forhold til mediefag, og det lar seg tydeligvis gjøre i forhold til eksamen. Det forutsetter at elevene tar hele løpet med alle tre år på Elvebakken da overføring til andre skoler med standard system eller siste år i lærlignebedrift vil gjøre at elevene ikke får et fullverdig vitnemål. For øvrig blir prosjekt til fordypning stort sett gjennomført på prosjektbasis på skolen. Elevene velger seg inn på grupper med læreplaner i tekst, lyd eller bilde fra læreplanen til vg3 slik det er blitt enighet om å gjøre det på MK i Osloskolene. Noen få elever tar også deler av faget ute i bedrift. De har ikke hatt ungdomsbedrifter så langt. På vg2 gjennomføres prosjekt til fordypning etter jul, delvis på fulltid. Dette gir elevene en mulighet til å fordype seg i det mediet de er mest interessert i, og som blir retningsgivende for elevenes eksamen.

=Hjalmar Johansen VGS Skien=

Linda Andernach Johannesen
Det har ikke vært mulighet til å ha tekst som PTF ved Hjalmar før i høst. Dermed har det heller aldri vært utarbeidet læreplaner/årsplaner for denne fordypningen. Av ulike årsaker er ikke årsplanen for 2009/2010 ferdig, men de er likevel godt i gang. Når Miriam skal jobbe ut årsplanene, tar hun utgangspunkt i målene for VG3. Tanken er at elevene skal lære journalistikken i andre fag enn dette. I PTF skal elevene få kose seg med en måte å jobbe på som de liker, og dermed bli mer drillet i det håndverket skrivingen er. - Her skal de få jobbe i redaksjoner, mest mulig likt virkelighetens verden. Det skal være lystbetont, sier læreren. Miriam har selv utarbeidet tre kompendier fra tre ulike typer journalistikk: kulturjournalistikk, trendjournalistikk og sportsjournalistikk. I ettertid ser hun at det også kunne vært utviklet et kompendium for politisk journalistikk. Hvert kompendiums første del er en teoridel om sjangeren, mens del to inneholder mange eksempler på ulike artikler fra aviser/magasiner. I teoridelen er det en kort innføring om kjennetegn ved sjangeren, før man kan lese om ulike skrivemodeller. Også etiske problemstillinger berøres, i tillegg til at det kommer forslag om ulike vinklinger. Litt tidligere i høst var elevene som hadde valgt PTF tekst på besøk hos Telemarksavisa(TA). Her fikk de se litt av hvordan journalistene jobbet innen ulike sjangere som nyhet, krim, kultur og sport. Da jeg besøkte klassen i etterkant av TA-besøket, skulle elevene skrive seg opp på en liste dersom de ønsket å komme tilbake til avisen på utplassering. De skulle også notere hvilken redaksjon de aller helst ønsket utplassering i. For å fordype seg i tekstskriving denne høsten, har elevene altså valgt ut en av de tre nevnte sjangerne: kultur, trend eller sport. I løpet av en periode på fem uker skal de gjøre følgende: · Sette seg inn i sjangeren · Skrive tre saker innen sjangeren. De kan selv velge hva slags type artikkel: nyhetssak, feature/portrett, leder, petit, anmeldelse, enquête… (Dersom de velger å skrive en feature, teller denne som to.) · Elevene velger om de skal gis karakter på en eller flere av sakene de skriver i denne perioden. Totalt må de har vurdering med karakter på tre innleveringer i løpet av høsten. Når dette prosjektet er avsluttet, skal PTF tekst i gang med en ny periode. Da skal de jobbe i en redaksjon, og i løpet av ca 5 uker skal de lage et produkt i form av avis eller magasin. Her skal de jobbe i redaksjoner på 4-6 personer, og fordele oppgaver seg i mellom. I redaksjonen skal de drøfte ideer, vinklinger, arbeidsmetoder og valg av sjanger. Alt de skriver skal være innen sport, kultur eller trend. Hele redaksjonen vil få en felles karakter på det innleverte produktet, i tillegg til individuelle karakterer på sakene de har laget til produktet. Læreren har også planer om et besøk til politikammeret for å la elevene få innblikk i hvordan journalister samarbeider med politiet i krimsaker.

=Elvebakken=

Liv-Gunnhild Bugten
Jeg valgte og dra til Elvebakken videregående skole på skolebesøk. Skolen er en ressursskole i Oslo Kommune. Siden lærere på MK ved Bjerke videregående skole var invitert til et nettverksmøte hos Elvebakken videregående skole, valgte jeg og kombinere dette møtet med mitt skolebesøk samtidig. Elevene har ytret et ønske om at skolene skal bli mer samkjørte med hensyn til vurdering og karakterer. På innkallelsen til møtet står det at vi skal diskutere alternative vurderingsformer, praktisering av mappevurdering, vurdering for læring, elevmedvirkning i vurderingsarbeidet og eksamenserfaringer. Alle videregående skoler i Oslo var representert. Det er også et ønske om at privatskolene skulle delta på våre møter så tidlig som mulig i planleggingsprosessen. Det er gunstig for alle skolene, at vi kan blir enige om en felles plattform i vurderinger generelt og utføringen av eksamen for neste år.

Lærerne ble fordelt på trinnene de underviste i, eller hadde eksamenserfaring fra. Jeg er kontaktlærer på VG3, men har ingen eksamenserfaring, og gikk derfor sammen med lærere på VG3. Etter presentasjonen av gruppen, gikk vi også en runde rundt bordet hvor det ble utvekslet erfaringer fra fjorårets eksamen. Hver skole utarbeidet sin egen eksamen i fjor. Avviklingen av eksamen måtte gå over flere omganger. Derfor måtte skolene ha flere oppgavesett med eksamener. Det er på grunn av at lærere er tilstede når egen klasse skal ha eksamen, pluss at de stiller opp som sensorer på andre skoler. Fjorårets eksamen hadde en tvist på oppgaven på eksamensdagen. Det var uenigheter om behovet for denne. En som satt i eksamenskomitéen mente at det ligger føringer fra etaten om at alle yrkesfag skal ha en tvist på eksamen.

Det var også en diskusjon om avviklingen av eksamen på de valgfrie programfagene lyd, bilde og tekst. Dette er i utgangspunktet et trekkfag, og det ble luftet hvordan denne eksamen skulle avvikles dette skoleåret.

Møtet avsluttet med at man valgte en representant fra hver skole som skulle delta i et samarbeid med å jobbe ut eksamen til i år. Det er viktig at denne jobben starter så tidlig som mulig. Skolene ønsker å teste ut eksamenformen som prøveeksamen, både til jul og til påske. Det ble diskutert utformingen av eksamen. Eksamen i fjor var en annen variant av Vg2 eksamen. Vg3 ønsker å lage klarere retningslinjer for hvordan den praktiske eksamensformen skal tilpasset det mer teoretiske VG3-året. Det er også viktig at vi samkjører eksamen slik at avviklingen av eksamen blir lik for alle skolene. Det blir også lettere for sensorene som kan forholde seg til samme eksamensformen. Gruppen skal også ta diskusjonen om tvisten videre og hvordan eksamen for de frie programfagene bør avvikles.

I VG3 gruppen fikk vi kun diskutert eksamen. Alle var enige om at vi hadde stor utbytte av denne diskusjonen og behovet for å møtes senere var stort. Sakslisten vår var i utgangspunktet lang, så det er ikke noe problem med å fylle saker til diskusjoner.

=Opplæringssenteret for visuell kommunikasjon - Laszlo Bodo=

Opplæringssenteret Visuell Kommunikasjon eies av ca. 110 bedrifter som tilhører ulike deler i mediebransjen. Blant de 110 bedriftene finner vi både forlag, reklamebyrå, avis, grafiske bedrifter, filmselskaper, magasiner og ukepress. Opplæringssenterets oppgave er å rekruttere motiverte og dyktige skoleelever til bedrifter som ønsker å ta inn lærlinger. De står for det kompetansemessige ansvaret for lærlingene i læretiden og de bistår både bedriften og lærlingen frem til avlagt og bestått svennebrev. I løpet av opplæringsperioden får lærlingene fri adgang til alle kurs hos Opplæringssenteret.

Opplæringssenteret er godkjent som lærebedrift i følgende fag: mediegrafiker, grafisk trykker, bokbinder, håndbokbinder.

Jeg hadde møte med Anne Cappelen Grandt som underviser i visuell kommunikasjon og grafisk design med typografi, layout, grafikk, tegning og bildebehandling. Anne holder både teorikurs, programvarekurs og kreative kurs med bruk av programmene QuarkXpress og Adobe Indesign, Illustrator og Photoshop. Anne er godkjent som ekspert og internasjonal dommer i grafisk design av WorldSkills.

I første omgang hadde jeg tenkt å besøke Elvebakken vgs som ellers kjenner jeg ganske godt fra før, men fordi jeg var interessert å høre hva elevene må vise i praksis at de kan når de går ut av vg2, tenkte jeg å besøke Opplæringssenteret som er et bindeledd mellom bedrifter og elever og derved er de mest kompetente til å vite hvilken forventninger lærebedriftene sitter med.

Den ideelle elev som lærebedriften ser etter På spørsmålet mitt hva slags elev lærebedriftene ønsker seg fikk jeg vite at først og fremst er det karakterer fra vg2 og fravær som bedriften ser etter når de velger lærlinger. De ønsker å vite hvor vidt de kan stole på lærlingen når det gjelder frammøte. Selv om spesielt i begynnelsen er de mindre ansvarsfulle arbeidsoppgavene lærlingene jobber med, er det viktig for bedriften at lærlingen møter opp og deltar i daglig arbeid.

Når elevene går ut av VG2 sitter de med varierende kunnskaper, ferdigheter og holdninger. Kunnskapsnivået varierer fra skole til skole, og fra lærer til lærer. For å møte lærebedriftenes kompetansekrav til elevene, jobber Opplæringssenteret med å utjevne eller heve elevenes fagkompetanse slik at de skal kunne fungere i en lærebedrift fra dag én. F. eks Anne utarbeidet flere kompendier for typografi, layout og design som også brukes som pensum i opplæringen. I tillegg får elevene grundig opplæring i de dagsaktuelle digitale verktøyene som lærebedriften bruker.

Etter å ha lest Anne´s kompendier må jeg nevne at ”grunnleggende” ferdigheter som vi har nevnt flere ganger er langt i fra grunnleggende. Det er ganske mye som elevene må kunne fra før når de møter opp første gang hos Opplæringssenteret.

F. eks her har jeg en hefte jeg har satt sammen – sa Anne. Det består av Typografiske regler. Eleven som ikke ”gidder” å sette seg inn i dette, og lære det som står her, kan bare glemme å kunne jobbe som typograf.

Under santalen har det kommet flere ganger fram at holdningskompetansen går foran fagkompetansen når en bedrift velger en lærling. At eleven skal ha en grunnleggende forståelse av faget og skal kunne beherske verktøy er en selvfølge, men lærlingen må møte opp til avtalt tid. Lærlingen må vise vilje til å satse på praksisarbeid som lærling og holde seg til avtaler de inngår. F. eks er det et kjent fenomen at filmbransjen tar inn folk bare på engasjement. De som ikke møter opp til avtalt tid blir glemt veldig fort.

Som en del av Opplæringskontorets rekrutteringsarbeid pleier Anne å besøke skoler og holde foredrag om hva det betyr å være lærling ute i en bedrift, og ikke minst om holdninger og motivasjon. Vi har med det samme avtalt at APO-skolen besøker Opplæringssenteret.

Rolf Wesenberg som er nestleder og veileder for lærlinger i mediegrafiker-, trykker- og bokbinderfaget har svennebrev som trykker og har i tillegg yrkespedagogisk utdanning fra Høgskolen i Akershus. Rolf underviser på Opplæringssenterets ulike teorikurs. Han er også godkjent som ekspert og internasjonal dommer i trykkefaget av WorldSkills. Han forsterket det inntrykket jeg har fått av Anne og fortalte om de erfaringene de hadde med lærebedrifter innen film og videoproduksjon. Lærlinger som regel jobber med absolutt alt bortsett fra kamera. I enkelte tilfeller, når lærlinger jobber med f. eks dokumentarfilm får de mulighet å prøve seg ut som fotografer, men i fleste tilfeller jobber de med redigering, fargekorrigering, lyssetting og mye annet som er en del av produksjonen. Rolf fortalte at elevene har ganske bra førkunnskap når det gjelder bruk av nonlineær redigeringssystem og generelt sett er de ganske flinke til å lære seg nye ting. Grunnen er at som regel har de det som hobby i tillegg studiet.

Rolf har også fortalt at gjennom kursing jobber de med å heve elevenes teorikunnskap og at de setter stor vekt på å opparbeide en god begreps- og faguttrykksforståelse hos eleven. Det er en ganske viktig satsningsområde, fordi ute i bedriften er det viktig at lærlingen forstår det fagspråket bedriften bruker og kan forstå instruksene fra de overordnede.

=Ullern vgs 23/10/2009 av Johan O. Jonasen=

Jeg dro på skolebesøk til Ullern Videregående skole i Oslo fredag den 23/10. Det ble et litt sent besøk i perioden, men jeg måtte komme på et tidspunkt som passet dem og timeplanen min. Ullern vgs drives av Oslo kommune, og har en ganske felles struktur med mange av de andre oslo skolene. En ting som skiller skolen merkbart fra de andre skolene i oslo-området, er den omtalte ullern-modellen. Skolen opplevde for en del år siden en stor nedgang i antall søkere, elevene hadde stort frafall og fravær, skolen slet med uro og problemfylt skolehverdag, og var planlagt å legges ned i 2000/2001. Så fikk skolen en ny rektor som innførte en ny struktur på skolen som utgjorde en stor forandring. Skolen gikk fra å være en av de mer mislykkede, til en av de mest suksess rike skolene på mange områder. Denne modellen satte veldig krav til elevene, den tok fravær og elevinnsats på alvor. Frafallet har nå sunket fra 12,5 % i 2000, til 1,9 % i 2007. Ullern-modellen er et uttrykk for satsningsområdene ved Ullern vgs: Resultater Elevmedvirkning IKT Samarbeid Evaluering Følgende fem verdier danner grunnlaget for skolens «reiseguide», som utdyper disse områdene. Reiseguiden er delt inn i tre områder, det første er posisjon. Skolen hevder at deres elever oppnår den beste karakterutviklingen i Norge. Neste punkt er visjon: «Vi skaper gode faglige prestasjoner og utvikler talentet i hver enkelt» Siste punktet er verdier: Her legger følgende fem verdier grunnlaget: «Vi samarbeider og tar selvstendig ansvar», «vi har høye ambisjoner», «vi skaper trivsel på skolen», «vi viser omsorg», og «vi er punktlige». I elevundersøkelsen i 2007, scoret Ullern vgs høyeste poengsum i alle kategorier, noe som er svært bra i forhold til andre skoler i Oslo og Akershus. Ullernmodellen resultat for hele skolen-Stor bedring. Resultatet for mk-ikke så merkbart da denne avdelingen er ganske ny.

Skolen har en svært god modell for oppfølging av fravær blant elevene, som fungerer bra. Ved ugyldig fravær første dag ringer kontaktlærer hjemmet. Ved gjentatt handling skjerpes oppfølgingen. Ved 20% fravær, eller mistanke om skolevegring kontaktes barnevernet, noe vel de færreste elever ønsker.

Jeg fulgte undervisningen en dag på medier og kommunikasjon først på vg3 så vg 2. Elevene hadde mediedesign og produksjon i to timer på vg 3 først. Her skulle de starte opp på nytt prosjekt. Klassene var organisert med 2 vg3 klasser i samme rom med to lærere, hvor disse hver hadde sin spisskompetanse i grafisk og film. Læreren utfylte hverandre i undervisningen og elevene ble raskt betjent og fikk fort veiledning. En del elever kom sent, men lærerne håndterte det hele på en veldig fin måte. De passet på at de fikk pause i dobelttimen så de ikke sloknet helt. Samtlige hadde vært på russefest kvelden før,og var nok en del preget av det. Derfor ble elevene vekket opp av filmklipp fra Full Metal Jacket med filmmusikk av Wagner «valkyrie», og det fikk fart på elevene. De ville selvfølgelig se resten av filmen.... Jeg ønsket å se litt nærmere på vurdering og prosjekt til fordypning mens jeg var der, mend han jeg fulgte etter denne dagen hadde ikke ptf på planen sin, så jeg pratet med team og fagleder om ptf, men fikk bare observert i mediedesign og produksjon denne dagen. Slike jeg forsto gikk ptf rundt gjennom skoleåret, og var ikke periodisert. Når det gjelder vurdering la jeg merke til at hver enkelt av de to lærerne begge brukte mye tid sammen med elevene på veiledning og vurdering av produkt for læring. I vg 3 klassen trengte mange hjelp til å komme i gang med oppgaven, mens etter lunsj med vg2 som hadde video/ film gikk mye av tiden bort på vurdering og veiledning av filmmanus. Elevene / gruppene måtte ha manus godkjent før de fikk lov til å gå i opptak. Jeg likte metoden metoden filmlærer brukte med veiledning og evaluering av manus i sanntid med gruppen, istedet for tilbakemelding via Fronter. Lærer sparer tid, og det ga raskere fremgang for elevene da de kunne skrive om manus og få det godkjent raskere, og så spare tid ved at de raskere kunne gå ut i produksjon. Lærerne la uventet stor vekt på manus og at det skulle fungere. Det tror jeg er smart. Det er viktigere at elevene blir flinke historiefortellere som kan produsere solid innhold, enn at kvaliteten er bra, mens innholdet er tomt. Lærerne jobbet mye med elevenes manus,og jeg registrerte tre omskrivinger av innlevert manus før det ble godkjent.

Vurdering i filmprosjekt- Elevene fikk underveisvurdering, de måtte levere inn produkter til delfrister i oppgaven som må innfris for å kunne gå videre i produksjonen. Lærerne var også tydelige på når eleven ble vurdert for karakter og når ikke de ble det. Det var gjennomgående god tone i klassen, elevene jobbet godt, og lærerne var profesjonelle og la merke til hver enkelt elev. Her har jeg noe å ta med meg videre til min skole.

Mediedesign og produksjon VG3- Opplegg: to lærere på samme rom, to klasser slått sammen ( 30 elever), utnytter kompetansen i tekst, lyd og bilde. -elever som velger tekst / lyd/ bilde i vg3 nå (for nåværende oppgave) må forholde seg til valget, og holde på spesialisering/ fordypning ut året

Utstyr og fasiliteter: Overgang til å gå vekk fra tape frie produksjon etterhvert i løpet av et par år. MK holder til i brakker, da det skal bygges ny skole om et par år. MK lider under plass mangel, og har ikke noe egen fotostudio, radiostudio eller tvstudio. Men dette kommer nok etterhvert. Hvordan IT er lagt opp på MK:-elevene har stasjonære i vg1, bærbare vg2, stasjonære vg3. Unntak for særskilt tilrettelegging( disse kan få bærbar ved behov)

Rapporten er basert på samtaler med avdelingsleder, team-leder, fagansvarlig John Alfheim lærer i video of film.

Johan Olaf Jonasen Medielærer, Nesbru VGS